![]() Понеділок, 9 вересня 2024
| |||||||||
Навігаційне менюНавігаційне менюГромадська приймальня
Публічні закупівлі
Графік роботиЧетверта п'ятниця
кожного місяця –
санітарний день
(бібліотека не обслуговує користувачів). | До 140-річчя від дня народження Р. М. Глієра (1875 – 1956), українського та російського композитора, педагога
У 1894 році Глієр закінчив Київське музичне училище (з 1956 р. носить ім’я Р. М. Глієра), у 1900 р. — Московську консерваторію по класу композиції М. М. Іполитова-Іванова, теоретичні предмети вивчав у А. Аренського, Г. Конюса, С. Танєєва, А. Гржімалі. У 1906—1908 рр. брав уроки диригування в Оскара Фріда в Німеччині. Працював викладачем Київського музичного училища по класу скрипки. Серед його приватних учнів — М. Мясковський і С. Прокоф’єв. З 1913 р. — професор класу композиції, у 1914—1919 рр. — директор і викладач Київської консерваторії. Учнями Гліера були Л. Ревуцький, Б. Лятошинський та інші. У 1920 р. він переїхав до Москви. У 1920—1941 рр. — професор Московської консерваторії, народний артист СРСР (1938), доктор мистецтвознавства (1941), єдиний російський композитор, тричі нагороджений найпрестижнішою музичною премією ім. М. Глинки (1905, 1912, 1914). Йому присуджено звання: заслужений артист РРФСР (1925), заслужений діяч мистецтв РРФСР (1927), народний артист Азербайджанської РСР (1934), народний артист РРФСР (1935), народний артист Узбецької РСР (1937), народний артист СРСР (1938). У творчому доробку композитора понад 500 творів різних жанрів. Він — автор балетів «Червоний мак», «Мідний вершник», концерту для голосу з оркестром, романсів, інструментальних композицій тощо. Рейнгольд Гліер є також автором низки творів на українську тематику, зокрема це: балет «Тарас Бульба» (1951—1952), симфонічна картина-балет «Запорожці» (1921), симфонічна поема «Заповіт», присвячена пам’яті Т. Шевченка (1939—1941), «Подражаніє Ієзекіїлю» (за віршем Т. Шевченка, 1918), музика до драматичних вистав «Іван Гус», «Гайдамаки» (1920) та містерії «Великий льох» (1919—1920) за поемами Т. Шевченка. Впливи українських фольклорних джерел виявляються у творах: перший струнний квартет (1889), перша і друга симфонії, концерт для арфи з оркестром (1938), «Урочиста увертюра» (1937) та ін. ; оркестрування і редагування опер «Наталка Полтавка», «Чорноморці» (1918—1920), інструментація сцен з опери «Тарас Бульба» (1920) М. Лисенка, кантати «Шевченкові» і драматичні картини «Гайдамаки» К. Стеценка. До 140-річчя від дня народження Р. М. Глієра (1875 – 1956), українського та російського композитора, педагога в Національній парламентській бібліотеці України було підготовлено книжкову виставку. Література, що представлена на виставці містить матеріали про життєвий шлях композитора та його творчий доробок. На виставці представлено документи з фондів НПБУ. Для пошуку інших видань даної тематики радимо скористатися електронними ресурсами бібліотеки та традиційними картковими каталогами. Виставка експонується за адресою: вул. Набережно - Хрещатицька, 1, 4-й поверх. Термін експонування 11. 01 – 25. 01. 2015 р.
Інформація підготовлена відділом СКД НПБУ |